Hva+er+en+nyhet+2?

Hva er en nyhet?

Sammendrag.

Hva som bestemmer nyheten som vises på skjermen er opp til befolkningen. Det er det vi synes er spennende og det vi føler er nært som vi vil ha på tv skjermene, det er derfor teksten nevner noe om 11. september. Dagen der hele verden ble endret, dagen der flere tusen uskyldige liv ble tatt. Det var dagen hele verden forstod at terror var virkeligheten. Hvis vi som befolkning føler følelsesmessig nærhet, og saken blir fremstilt på en virkelig bra måte blir vi automatisk fengt. Men det er sjelden slik at noe engasjerer publikum 100 prosent og noe ikke i det hele tatt. Det er heller ikke mulig å bestemme om en vesentlig nyhet er vesentlig for 50 prosent eller 100 prosent av seerne. Samfunnsjournalistikk er et av flere begrep som er nevnt i teksten og det er stoff som folk flest opplever som viktig for sin hverdag eller for sitt livsløp. Underholdningsjournalistikk er stoff som opptar folk, men som ikke har betydning for deres livsførsel eller omgivelser. Det kan være ulike kjendiser som har havnet på galt kjør og lignende. Under underholdningsjournalistikk går disse underbegrepene under, forbruker-, helse-, sport – og kjendisjournalistikk ”ukebladstoffet”.

Kontakt med seerne - konvensjonene.

Seerne har forventninger til hvordan en nyhetsending skal være. vi forventer at innholdet i nyhetsendingen skal være spennende, slik at vi skal føle oss godt orientert og forstå hva det dreier seg om. Det finnes 6 nødvendige kategorier for at det skal bli en god nyhetsending og da inneholder den vanligvis 6 grunnleggende spørsmål: hvem, hva, hvor, når, hvordan og hvorfor. Ut fra disse spørsmålene får vi vanligvis svar på det vi lurer på.

Forventingene om journalistikkens verdier, er med på å forme en slags kontrakt mellom seere og Tv- journalisten. Journalistikken må være.
 * Forventninger knyttet til innholdet – journalistiske verdier.**
 * 1) nøyaktig
 * 2) Balansert og vise en helhet i det som vises.
 * 3) relevant
 * 4) vesentlig.

Nøyaktig: her handler det om å presentere fakta så korrekt så mulig, men her må de også finne de viktigste faktaene. Bilder som blir vist må ikke dramatiseres, og de må være forklart eller selvforklarende. Balanse og helhet: her må saken bli reflektert fra ulike synsvinkler( eks i en konflikt). Både de ”gode” og de ”dårlige” sidene skal vises. Dette er fordi det pressen mener, ikke bare skal komme frem, men også de andre sidene, fordi folk kan mene noe annet. Hvis ikke begge sidene kan komme frem i tv- nyhetene pga. tidsmangel, kan saken bli fulgt over flere dager. Relevans: journalisten må ha evne til å frem de viktige konfliktlinjene. Selve vinklingen må være relevant for stoffet. Vesentlighet: journalisten velger på publikums vegne ut stoff som er meningsfullt og interessant. Dette danner mer troverdighet til mediene. Journalistikk er gjenstand for forbruk, og nyhetene og journalistikk produseres av journalister i skriftarbeid. Journalistikken skal øke mulighetene til og påvirke politikkens prosesser, som tilsvarer da til folks egen situasjon. Og de skal også fokusere på å analysere viktige spørsmål for publikum. ( journalistikken prøver og spare oss for å gjøre dårlige valg). Journalistikk består av ”news” and ”views”, altså nyheter og meninger. I trykte medier finner vi både ”news” and ”views” representert. ”news” gjennom notiser, nyhetsartikler, reportasjer, portretter osv. og ”views” i form av leseinnlegg, kommentarer, anmeldelser osv. I tv finner vi derimot mest ”news”. Tv-reportasjer er oftest en blandning av flere sjangrer. Det er ikke alltid reporteren har vært på opptaksstedet, men de fremstiller som om de har vært der ved å legge frem kommentarer med stemmen til reporteren. Kommentaren skal bare inneholde de vesentlige for sakens opplysning og framdrift. Når de gjelder kilder er det mange som er skeptiske, og de mener at kildene bør vises i slutten. Eller ved en tv- reportasje, mener de at navn og tittel på personer som intervjues samt på journalisten som har lagt kommentar til saken. Direkterapporter blir brukt på det viktigste stoffet. Men om det er en effektiv måte, er det mange som diskuterer.
 * Kjønn og kilder:** det er/ kan være konflikter knyttet til kilder og kildebruk. Et av det mest vanlige er balansen og likestillingen mellom kjønnene. Undersøkelser viser at menn dominerer med overpresentasjonene og mange mener at dette er urettferdig.
 * Troverdighet:** det er viktig at folk har troverdighet til mediene. Hvis folk ikke har tro på det som står og blir sagt blir det helt verdiløst og vise en nyhet. Men det er også krevende å bygge opp å vedlikeholde troverdighet.
 * Sjangerkonvensjoner og sjangerbegreper i Tv- journalistikken:** sjangerbegreper som blir trykket ned på papiret, kan ikke alltid vises på tv, fordi her er det avgrensning for hva som kan vises pga. tid.